A növénybetegség epidemiológiája a betegségek vizsgálata növénypopulációkban. Az emberi és más állatok betegségeihez hasonlóan a növényi betegségek olyan kórokozók miatt fordulnak elő, mint a baktériumok, vírusok, gombák, oomycetes, fonálférgek, fitoplazmák, protozoonok és parazita növények. A növénybetegség-epidemiológusok arra törekszenek, hogy megértsék a betegségek okát és következményeit, és stratégiákat dolgoznak ki a beavatkozáshoz olyan helyzetekben, ahol termésveszteség fordulhat elő. A sikeres beavatkozás általában elég alacsony betegségszinthez vezet ahhoz, hogy elfogadható legyen, a növény értékétől függően.
A növénybetegségek epidemiológiáját gyakran multidiszciplináris megközelítéssel vizsgálják, biológiai, statisztikai, agronómiai és ökológiai szempontokat igényelnek. A biológia szükséges a kórokozó és annak életciklusának megértéséhez. Szükséges a termés fiziológiájának megértéséhez és ahhoz, hogy a kórokozó hogyan befolyásolja hátrányosan. Az agronómiai gyakorlatok gyakran jó vagy rosszul befolyásolják a betegségek előfordulását. Az ökológiai hatások számosak. Az őshonos növényfajok tárolóként szolgálhatnak a növényekben betegséget okozó kórokozók számára. Statisztikai modelleket gyakran alkalmaznak a növénybetegségek epidemiológiájának összetettségének összefoglalása és leírása érdekében, hogy a betegség folyamatai könnyebben megérthetők legyenek. Például a különböző betegségek, fajták, kezelési stratégiák vagy környezeti körülmények közötti betegség előrehaladásának mintáinak összehasonlítása segíthet annak meghatározásában, hogy a növénybetegségek hogyan kezelhetők legjobban. A politika befolyásolhatja a betegségek előfordulását olyan intézkedések révén, mint például a betegség előfordulásának forrásaiból származó behozatal korlátozása.
Könyvek és tájékoztató kiadványok